![](/themes/vital_theme/images/ferdevonal_zold.gif)
Az angina pectoris, vagyis anginás roham során az ember mellkasi fájdalmat, szorítást, nyomást érez – ugyanis nem jut elég oxigén a szív izmaiba. Az angina maga nem egy betegség, hanem egy tünet. Gyakran az ún. iszkémia áll a hátterében, am azt jelenti, hogy egy vagy több koszorúér beszűkült, vagy elzáródott. Önmagában az anginás roham nem életveszélyes, de főként első alkalommal megijesztheti az érintettet, ugyanis nehéz elkülöníteni panaszokat a szívinfarktus tünetitől.
A kivizsgálás során nem csak az diagnosztizálható, hogy angina pectoris okozta a tüneteket, de az is, milyen típusú angináról lehet szó.
- A stabil angina pectoris leggyakoribb formája pedig az effort-AP, ami azt jelenti, hogy a mellkasi fájdalom a fizikai tevékenység egy bizonyos fokán jelentkezik és a tevékenység abbamaradásakor megszűnik. Jellemző még, hogy a fájdalom közben beadott nitroglicerin tartalmú tabletta megszünteti a panaszokat - ez önmagában is diagnosztikus értékű.
- Az instabil angina jelentkezése nem köthető egy bizonyos mintához, nem ritkán éppen pihenés közben jelentkezik, és néhány perc után erősödhetnek a tünetei. Mivel az instabil angina a fokozza a szívinfarktus kockázatát, ennél a típusnál mentőt kell hívni!
- Mikrovaszkuláris angina: A legkisebb koszorúereket érintő anginás roham a mellkasi fájdalmon kívül fáradtságot, kimerültséget, légszomjat, alvászavart okoz. Jellemzően többször is okoz panaszt, ilyen szempontból a stabil anginához hasonlítható.
- Variáns angina: Ez a tünet legtöbbször pihenés közben jelentkezik, gyakran éjfél felé, vagy kora reggel. A koszorúerek görcse okozza és olyan kiváltó okai lehetnek, mint a hideg, a stressz, a dohányzás, bizonyos gyógyszerek és kábítószerek használata. Nőknél más típusú tünetek is jelentkezhetnek
Az angina jellegzetes tünetei a mellkasban jelentkeznek: nyomás, szorítás, olyan érzés, mintha összeszűkülne és nyomás alá helyeződne a mellkas. Megjelenhet még égő érzés a mellkasban, főként a szegycsont mögött. A fájdalom gyakran kiterjed a nyakra, az állkapocsra, a karokra, a torokra, a fogakra, a hátra. További tünet lehet még a gyomorégés, a gyengeség érzés, az izzadás, a hányinger, a görcsösség, a légszomj. A tünetek időtartama az angina típusától függ.
- Az angina a nőknél más tüneteket is okozhat, mint a férfiaknál, a megfigyelések szerint többek közt azért, mert a nőknél gyakoribb a mikrovaszkuláris típus, és ez eltérő panaszokkal is jelentkezhet. A jellemző mellkasi fájdalom kívül mindenképpen fel kell figyelni a hányásra, hányingerre, az alhasi fájdalomra, a kimerültségre és a nehézlégzésre – hangsúlyozza dr. Vaskó. – A nőknek pedig fel kell hívni a figyelmét, hogy nem csak a férfiak betegsége a szívinfarktus és az angina pectoris, tünetek esetén a hölgyeknek is mielőbb orvoshoz kell fordulni!
A kezelés nem csak gyógyszerre, de életmódra is épül
Akinek volt már anginás rohama, annál a kezelésnek azt kell céloznia, hogy a következő esemény lehetőleg ne következzen be, vagy ne váljon súlyosabbá. Vagyis akkor is ki kell vizsgálni a páciens, ha túl van az anginán, és egy kissé megnyugodott.
- A diagnózis felállítása után szükséges lehet a gyógyszeres kezelés, ami ellazítja az artériákat és csökkenti a szívre nehezedő munkát. A rendelt gyógyszert az érintetteknek mindig maguknál kell hordaniuk és szükség esetén kell az orvos által javasolt adagot bevenniük – ismerteti dr. Vaskó Péter, a KardioKözpont kardiológusa. - Ezen kívül hosszú távon rendezni kell a magas koleszterinszintet és a vérnyomást, bizonyos esetekben pedig elrendelhetjük vérhígító szedését is. Egyes esetekben a gyógyszeres kezelés nem elég, ilyenkor szívkatéterezésre, esetleg sztentelésre, vagy más, invazív megoldási lehetőségre kell gondolni.
Vaskó doktor ugyanakkor hangsúlyozza, hogy angina esetén kiemelt jelentősége van az életmódnak is. A dohányzás elhagyása, a rendszeres, biztonságos és hatékony mozgás, a szívvédő táplálkozás, az esetleges túlsúly leadása, a megfelelő stresszkezelés mind olyan faktorok, amelyekben az életmód orvoslás szakemberei, tehát az életmód orvos, a mozgásterapeuta, a dietetikus a kardiológussal karöltve optimális iránymutatást és kontrollt tudnak biztostani.